Här kan du läsa om Umeå universitetsbibliotek och några av de områden som vi arbetar med, som till exempel öppen vetenskap. Du hittar också länkar till våra kanaler i sociala medier.
Umeå universitetsbibliotek är det största vetenskapliga biblioteket i norra Sverige. Våra målgrupper är i första hand studenter och anställda vid Umeå universitet samt anställda vid Norrlands universitetssjukhus, men biblioteket är även öppet för allmänheten.
Umeå universitetsbibliotek (UmUB) består av tre bibliotek:
Här kan du läsa mer om de olika biblioteken:
Historik
Umeå universitetsbibliotek har sitt ursprung i det "Vetenskapliga biblioteket i Umeå" som etablerades vid Umeå stadsbibliotek 1950. År 1958, när regeringen beslutade att etablera en medicinsk högskola i Umeå skapades också ett medicinskt bibliotek. Det ledde till att verksamheten vid Vetenskapliga biblioteket utökades.
1965 då Umeå universitet invigdes under högtidliga former hade redan Universitetsbiblioteket existerat i ett år. UmUB:s första överbibliotekarie var Paul Sjögren. Man började omedelbart planera för en ny biblioteksbyggnad på universitetsområdet.
Byggnadsarbetet påbörjades på våren 1967 och 1968 var Universitetsbibliotekets byggnad klar och den var placerad centralt på universitetets campus. Låneexpeditionen öppnades den 2/12 samma år, Forskarsalen några dagar senare och kursläsesalen 3/3 1969. På sin tid uppmärksammades biblioteksbyggnaden för sin interiör och öppna samlingar. Sedan dess har flera om- och tillbyggnader skett, den senaste 2006. Även det Medicinska biblioteket fick nya lokaler hösten 2002.
2012 invigdes det första biblioteket på Konstnärligt campus, men 2023 var det dags för ett nytt och större bibliotek.
Donationer
Umeå universitetsbibliotek har mottagit åtskilliga donationer, som t.ex. de av Sigurd Curman och Olof Östergren, och har genom Stiftelsen Seth M. Kempe minnesfonds försorg kunnat ta emot delar av boksamlingar som tillhört exempelvis Nils Ahnlund, Björn Collinder, Eli Heckscher och Gustaf Hellström. Författarna Torgny Lindgren och Folke Isaksson har donerat originalmanuskript och andra handlingar, och här finns även författaren Sara Lidmans arkiv.
Pliktleveranser
Bibliotekets samlingar har till stor del byggts upp av så kallade pliktleveranser, det vill säga leveranser av allt material som trycks i Sverige. År 1951 fick biblioteket rätt till "det femte exemplaret" av allt svenskt tryck. Biblioteket är nu ett av sju svenska pliktbibliotek och varje vecka strömmar det in stora mängder av material (exempelvis böcker, tidskrifter och småtryck) som vi hanterar, gör urval ur och sedan för in i våra samlingar. Här kan du läsa mer om pliktleveranser.
Europeiskt dokumentationscentrum (EDC)
Umeå universitetsbibliotek är ett Europeiskt dokumentationscentrum (EDC). Inom EU finns ett nätverk av EDC-bibliotek som drivs av Europeiska kommissionen. Nätverket är till för att underlätta och utveckla studier och forskning om EU och för att göra informationen om EU tillgänglig för allmänheten. I Sverige finns tio EDC-bibliotek.
Läs mer om EU och Europeiska dokumentationscentra på dessa länkar:
Representation i Sverige (Europeiska kommissionen)
Du kan vända dig till biblioteket för att få information om hur du söker efter lagstiftning och statistik från Europeiska unionen (EU). Här hittar du mer information om hur du söker efter EU-material:
Lika villkorsarbete
Vid biblioteket arbetar vi med lika villkorsfrågor utifrån Umeå universitets policy och vision.
Vi arbetar just nu aktivt med lika villkorsfrågor på följande sätt:
Öppen vetenskap
Öppen vetenskap handlar om att göra forskning mer tillgänglig, transparent och inkluderande. Det ska vara lätt att sprida, läsa och använda forskningsresultat. Här är några exempel på hur vi arbetar med öppen vetenskap på biblioteket:
Universitetsbiblioteket.
Bild Erik VesterbergMedicinska biblioteket.
Bild Erik VesterbergKonstnärligt campus.
Bild Mostphotos/Monica BrodinKontakta biblioteket
Här hittar du kontaktformulär, telefonnummer och adresser. Välkommen med din fråga!
Våra bibliotek
Läs mer om våra tre bibliotek.